ЛОТ 41:
גלויה שנשלחה לד"ר וולטר אייכנברג ה"יקה" שסטר על הלחי! לחיילים גרמנים שהתעללו בילדים יהודיים! והבין לפני כולם[!] שאם ...
далее...
|
|
![]() ![]() |
Продан за: $20
Стартовая цена:
$
20
Эстимейт :
80-120$
Комиссия аукционного дома: 20%
НДС: 17%
Только на комиссию
|
גלויה שנשלחה לד"ר וולטר אייכנברג ה"יקה" שסטר על הלחי! לחיילים גרמנים שהתעללו בילדים יהודיים! והבין לפני כולם[!] שאם גוזרים את הפאות לילדים יהודיים אז צריכים ללכת לארץ ישראל, עזב את לימודי הרפואה, הכבוד והכסף, והלך להיות עובד אדמה בארץ ישראל! כל זה 15 שנה לפני השואה!
האיש שהקדים להבין את ההיסטוריה הרבה לפני כולם!
פריט נהדר לאספני שואה ואישים יהודיים.
ד"ר וולטר אייכנברג: סיפור חיים
ד"ר וולטר אייכנברג נולד בעיר גטיגן-פרוסיה בשנת 1894, למשפחה יהודית עשירה ומבוססת בגרמניה. ספר היוחסין הנמצא בידיה של משפחתו נמשך עד לשנת 1740 – היינו, למעלה מ-240 שנה. אביו היה סוחר ברהיטים, בדים, נוצות ועוד. בין הבניינים שרכש והפכם לבתי מסחר היה גם אולם ששימש קודם לכן כבית מרזח וכאולם ריקודים. האב היה חבר בקהילה היהודית, וכאשר התגלעה מריבה בין חברי הקהילה שרצו להכניס אורגן לבית הכנסת, לבין חברי הקהילה האורתודוקסים, שהתנגדו לכך – מסר לאורתודוקסים את אולם הריקודים, שהפך להיות בית כנסת.
אחרי שסיים וולטר את בית ספר התיכון, למד רפואה במשך תשעה סמסטרים. בחודש אוגוסט 1914 התנדב לצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה, ולימודיו נפסקו. בצבא שרת גם בחיל הרגלים וגם בשרות הרפואי. הוא הגיע לדרגת תת-קצין ועבר עם הצבא הגרמני הכובש בבלגיה, בצרפת, בסרביה, בפולין, בגליציה ועוד.
במהלך שירותו היה עד לחיילים גרמנים התופסים ילדים יהודים, מכים אותם ומגלחים את פאותיהם. דמו של וולטר רתח, והוא ניגש לחיילים המתעללים סטר להם והציל את הילדים מידיהם.
בעקבות זה החל וולטר להתעניין בציונות, ולאחר שתמה מלחמת העולם הראשונה החליט שלא להמשיך בלימודי הרפואה שכן למען ארץ ישראל חשובה יותר החקלאות.
לפיכך החליט ללמוד להיות אגרונום – וכך עשה. הוא למד חקלאות באוניברסיטה, וכמקובל אז עבד בחודשי החופש עבודה מעשית במחוזות גרמניה בכל מקצועות החקלאות.
וולטר עלה ארצה בתקופת העלייה השלישית, בשנת 1924 ופנה לקיבוץ בית זרע. בתקופה זו בארץ לא היה ערך רב לתעודות ולתארים – ולכן, למרות השתלמותו בחקלאות שובץ לעבודה במטבח והיה לאופה הלחם. פרק זמן נוסף עבד גם כעגלון. כאשר נולד הילד הראשון בקיבוץ בית זרע ולא היה לחברים כסף, קנה וולטר מכספו את כל האמצעים לגידול לילד הראשון.
מבית זרע המשיך וולטר לעבוד כפועל בבנימינה. שנה שלמה עבד שם בכול העבודות – עגלון, רפתן, בפלחה, בכרמי בננות וענבים... מבנימינה הלך לעבוד בנס ציונה, ברחובות ובפתח תקווה. בהמשך, אצל האגרונום זייצוב, למד להרכיב גפנים, ובסופו של דבר קיבל עבודה כאגרונום – ניהול משק בכפר סבא.
בשנת 1927 נסע וולטר לגרמניה על מנת להתחתן ולהביא את זוגתו, גרטרוד, לכפר סבא – שם התגוררו עד שנת 1930.
בשנת 1930 הוזמן על ידי בנק אנגלו-פלשתינה (כיום בנק לאומי) לנהל את "אגודת הנטעים" בחדרה, שהיו ברשותה פרדסים וכרמים. במשך שנים רבות לאחר מכן עסק בתחומי חקלאות שונים, וכן הקים בחדרה את הרפת הראשונה המודרנית לגידול פרות מעורבות המותאמות לתנאי הארץ. וולטר המשיך לעבוד בחקלאות עד ליומו האחרון.
אולם לא רק בחקלאות, גם בעניינים צבאיים בארץ היה וולטר מעורב – כך למשל, במאורעות 1929 אספה "ההגנה" קבוצת קצינים ששרתו בעבר בצבאות זרים. גם וולטר גויס, ושויך לקבוצה שהוטל עליה להגן על תל אביב. השלטונות הבריטים עצרו את וולטר בגין אחזקת נשק והוא הושם במאסר. רק בעקבות התערבותו של הקונסול הגרמני וסיועם של עורכי דין הצליח וולטר להימנע מעונש כבד.
ד"ר וולטר איכנברג עבד, פעל ויצר במהלך כל חייו בארץ, ולמענה.
[מאתר היקים של ארגון עולי מרכז אירופה]
הגלויה נשלחה אליו ל"רחובות ליד תל אביב", שם עבד בחקלאות ביגיע כפיו.
מצב: טוב. חורי תיוק. כתוב, כמובן, בגרמנית
פריט נהדר לאספני שואה ואישים יהודיים.
ד"ר וולטר אייכנברג: סיפור חיים
ד"ר וולטר אייכנברג נולד בעיר גטיגן-פרוסיה בשנת 1894, למשפחה יהודית עשירה ומבוססת בגרמניה. ספר היוחסין הנמצא בידיה של משפחתו נמשך עד לשנת 1740 – היינו, למעלה מ-240 שנה. אביו היה סוחר ברהיטים, בדים, נוצות ועוד. בין הבניינים שרכש והפכם לבתי מסחר היה גם אולם ששימש קודם לכן כבית מרזח וכאולם ריקודים. האב היה חבר בקהילה היהודית, וכאשר התגלעה מריבה בין חברי הקהילה שרצו להכניס אורגן לבית הכנסת, לבין חברי הקהילה האורתודוקסים, שהתנגדו לכך – מסר לאורתודוקסים את אולם הריקודים, שהפך להיות בית כנסת.
אחרי שסיים וולטר את בית ספר התיכון, למד רפואה במשך תשעה סמסטרים. בחודש אוגוסט 1914 התנדב לצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה, ולימודיו נפסקו. בצבא שרת גם בחיל הרגלים וגם בשרות הרפואי. הוא הגיע לדרגת תת-קצין ועבר עם הצבא הגרמני הכובש בבלגיה, בצרפת, בסרביה, בפולין, בגליציה ועוד.
במהלך שירותו היה עד לחיילים גרמנים התופסים ילדים יהודים, מכים אותם ומגלחים את פאותיהם. דמו של וולטר רתח, והוא ניגש לחיילים המתעללים סטר להם והציל את הילדים מידיהם.
בעקבות זה החל וולטר להתעניין בציונות, ולאחר שתמה מלחמת העולם הראשונה החליט שלא להמשיך בלימודי הרפואה שכן למען ארץ ישראל חשובה יותר החקלאות.
לפיכך החליט ללמוד להיות אגרונום – וכך עשה. הוא למד חקלאות באוניברסיטה, וכמקובל אז עבד בחודשי החופש עבודה מעשית במחוזות גרמניה בכל מקצועות החקלאות.
וולטר עלה ארצה בתקופת העלייה השלישית, בשנת 1924 ופנה לקיבוץ בית זרע. בתקופה זו בארץ לא היה ערך רב לתעודות ולתארים – ולכן, למרות השתלמותו בחקלאות שובץ לעבודה במטבח והיה לאופה הלחם. פרק זמן נוסף עבד גם כעגלון. כאשר נולד הילד הראשון בקיבוץ בית זרע ולא היה לחברים כסף, קנה וולטר מכספו את כל האמצעים לגידול לילד הראשון.
מבית זרע המשיך וולטר לעבוד כפועל בבנימינה. שנה שלמה עבד שם בכול העבודות – עגלון, רפתן, בפלחה, בכרמי בננות וענבים... מבנימינה הלך לעבוד בנס ציונה, ברחובות ובפתח תקווה. בהמשך, אצל האגרונום זייצוב, למד להרכיב גפנים, ובסופו של דבר קיבל עבודה כאגרונום – ניהול משק בכפר סבא.
בשנת 1927 נסע וולטר לגרמניה על מנת להתחתן ולהביא את זוגתו, גרטרוד, לכפר סבא – שם התגוררו עד שנת 1930.
בשנת 1930 הוזמן על ידי בנק אנגלו-פלשתינה (כיום בנק לאומי) לנהל את "אגודת הנטעים" בחדרה, שהיו ברשותה פרדסים וכרמים. במשך שנים רבות לאחר מכן עסק בתחומי חקלאות שונים, וכן הקים בחדרה את הרפת הראשונה המודרנית לגידול פרות מעורבות המותאמות לתנאי הארץ. וולטר המשיך לעבוד בחקלאות עד ליומו האחרון.
אולם לא רק בחקלאות, גם בעניינים צבאיים בארץ היה וולטר מעורב – כך למשל, במאורעות 1929 אספה "ההגנה" קבוצת קצינים ששרתו בעבר בצבאות זרים. גם וולטר גויס, ושויך לקבוצה שהוטל עליה להגן על תל אביב. השלטונות הבריטים עצרו את וולטר בגין אחזקת נשק והוא הושם במאסר. רק בעקבות התערבותו של הקונסול הגרמני וסיועם של עורכי דין הצליח וולטר להימנע מעונש כבד.
ד"ר וולטר איכנברג עבד, פעל ויצר במהלך כל חייו בארץ, ולמענה.
[מאתר היקים של ארגון עולי מרכז אירופה]
הגלויה נשלחה אליו ל"רחובות ליד תל אביב", שם עבד בחקלאות ביגיע כפיו.
מצב: טוב. חורי תיוק. כתוב, כמובן, בגרמנית
![](https://bidspirit-portal.global.ssl.fastly.net/common/images/system/pagePreLoader.gif)
![](https://bidspirit-portal.global.ssl.fastly.net/common/images/system/pagePreLoader.gif)